%Maatriksid ja vektorid

%%%%Maatriksid
A=[1 2 3
    6 5 4
    -1 7 8]
%elemendid eristatakse tühikute ja enteriga
B=[9,8,7;4,5,6;1,2,0]
%elemendid eristatakse komade ja semikoolonitega
%determinant
det(A)
%pöördmaatriks
inv(B)
%või 
B^-1 %pöördmaatriksi korral B*B^-1=E (ühikmaatriks)
%transponeerimine - read ja veerud vahetatakse
A'
%liitmine-lahutamine
summa=A+B
vahe=A-B
%korrutamine
A*B %klassikaline korrutamine 
%(esimese maatriksi realemendid korrutatakse 
%läbi teise maatriksi veeruelementidega)
A.*B %korrutamine elementide kaupa
%jagamine (ehk pöördmaatriksiga korrutamine)
A/B %A*B^-1
A\B %A^-1*B
%saab ka elementide kaupa teha
A./B %A iga element korrutatakse läbi B pöördmaatriksi
%vastava elemendiga
A.\B %A pöördmaatriksi iga elementi korrutatakse B vastava
%elemendiga
%astendamine
A^2 %A*A ehk klassikaline maatriksite korrutamine
A.^2 %maatriksi iga element võetakse ruutu
%tehted liikmetega
A(1,1)+B(2,2) %indeks ümarsulgude sees
%A esimese rea esimese veeru element + B teise rea teise veeru element

%%%Vektorid
%reavektor
a=[1 2 3 4] %elemendid eristatakse tühikutega
b=[6,7,8,0] %elemendid eristatakse komadega
%veeruvektor
c=[1
    2
    3
    5] %eristatakse enteriga
d=[0;9;8;7;6] %eristatakse semikooloniga
%reavektorist saame veeruvektori või vastupidi transponeerimisega
e=a'
%tehted samad, mis maatriksite korral
%NB! Korrutamisel-jagamisel esimene vektor reavektor ja teine veeruvektor
%tehted liikmetga
a(1)-b(2)+3*c(3)